В Україні досить активно розвивається гендерне законодавство і є відчутний прогрес у галузі гендерної рівності. Проте ми суттєво відстаємо від показників розвинутих європейських країн. Фахівці Центру Разумкова ще у 2016 році констатували, що в Україні таки має місце гендерна нерівність.
У липні 2019 року Верховна Рада України ухвалила Виборчий кодекс, у якому затверджені гендерні квоти на рівні 40%. І ця норма спрацювала на покращення гендерних показників у останніх виборах до Верховної та місцевих рад. На всіх рівнях рад жінок стало більше. Так, якщо в першому скликанні Верховної Ради було тільки 2,5% жінок, то в нинішньому – 20,6%. У складі Житомирської обласної ради минулого скликання жінок було лише 9,5%, то в нинішньому уже 29,7%. У Хорошівській селищній раді за результатами останніх виборів близько 54% жінок. А після завершення процесу призначення старост, у раді стало 58% жінок.
![](https://zvisno.news/wp-content/uploads/2021/03/infomapa-1024x576.png)
Та чи достатньо лише кількісних показників для гендерного балансу участі жінок у політиці, в тому числі й на місцевому рівні? Безперечно, жінки можуть на рівні з чоловіками брати участь у прийнятті рішень, а не бути просто статистами у сесійних залах. Саме над підвищенням рівня участі жінок-політиків у системі прийняття рішень в регіоні працюють фахівці Громадської організації «Інститут Креативних Інновацій» (м. Житомир) у проєктах «Просування участі жінок в політиці та протидія сексизму в Житомирській області», а також «Просування участі жінок в політиці та посилення рівних можливостей в Житомирській області» упродовж останніх трьох років за підтримки Департаменту міжнародного розвитку Великої Британії в рамках Фонду розвитку ефективного врядування.
Інститут Креативних Інновацій у тісній співпраці з іншими неурядовими організаціями (зокрема й з БГЖО «Нитка Аріадни» з Хорошева) та з громадами області проводять, серед інших, щомісячні просвітницькі заходи у форматі «Відкритого Простору», де успішні жінки діляться власними секретами та досвідом досягнення успіху. Досить яскравим та успішним був і ТВ-проєкт «Політична кухня», який розвіяв стереотипи щодо жінки, яка йде у політику (у цьому проєкті взяли участь депутатки Хорошівської районної ради Галина Ширченко та Марія Колодій). Дуже вагома робота була проведена щодо організаційної підтримки у формуванні міжпартійних депутатських груп «Рівні можливості». Такі депутатські групи були сформовані в чотирьох місцевих радах області, зокрема і в Хорошівській районній раді (до складу групи входили депутатки райради: Тетяна Маркевич, Олена Ющенко, Марія Колодій, Галина Ширченко, Майя Прут та інші).
Дуже показовим є дослідження фахівців ГО «ІКІ» щодо кількості жінок у місцевих радах та їх участі у прийнятті рішень. На основі цих даних створено карту гендерного політичного балансу Житомирщини: http://infomapa.pro/
Наразі карта містить дані гендерного балансу в розрізі міських, сільських/селищних, районних рад та ОТГ за 2018 та 2020 роки. Вона інформує про рівень участі жінок у прийнятті рішень: про зайняття ними керівних посад та створення міжфракційних об’єднань «Рівні можливості» у радах.
За результатами показників виводиться індекс гендерного політичного балансу у системі прийняття політичних рішень у межах певної адміністративно-територіальної одиниці. Індекс запроваджений експертною командою проекту «Просування участі жінок в політиці та протидія сексизму в Житомирській області». Він формується на основі експертної оцінки відкритих даних із офіційних джерел та інформації із відповідей на офіційні запити до органів місцевого самоврядування.
![](https://zvisno.news/wp-content/uploads/2021/03/unnamed-1024x576.png)
Шість рейтингових груп оцінки гендерного політичного балансу передбачають від 0 до 50 балів. Таким чином можна прослідкувати, як змінювалася кількість жінок у місцевих радах. Які ж показники гендерного політичного балансу мають міські, селищні та сільські громади області і як серед них за цим показником виглядає Хорошівська селищна рада?
У 2018 році загальна кількість депутаток у радах області становила 37,56% при індексі політичного балансу 29,94. Жодна з міських рад області не могла похвалитись гендерно збалансованою системою прийняття рішень. Мінімально гендерно збалансованою була лише робота Бердичівської міської ради (індекс 40,91). Найгірші показники виявилися в радах Новограда-Волинського та Олевська (11,86 і 5,88 відповідно).
Міжфракційні об’єднання «Рівні можливості» існували лише у двох міських радах – Житомира та Коростишева. У 2020 році при загальному зменшенні відсотка жінок у місцевих радах до 34,75%, індекс гендерного політичного балансу дещо зріс – до 34,32. Якщо порівнювати показники міських рад, то лише індекс гендерного політичного балансу (ГПБ) Житомирської міської ради наблизився до гендерного балансу системи прийняття політичних рішень – 45,98. І, хоча індекс ГПБ в міських радах зріс від 25,44 до 31,7, як і два роки тому, жодна жінка не очолила жодну міську раду. Поки що єдиним прикладом не лише в області, але й в Україні, коли одночасно Житомирську міську та обласну ради очолювали жінки – Віра Шелудченко (з квітня 2006 року по листопад 2010 року) та Ірина Синявська (з квітня 2006 до лютого 2008 року).
У порівнянні з 2018 роком кількість жінок, які очолили районні ради, зменшилась – тоді жінки були головами Брусилівської та Бердичівської районних рад. Однак внаслідок адміністративної реформи зменшилась і кількість районів. Нині жінки представлені лише в керівництві Бердичівської РДА –голова Людмила Димидюк та дві її заступниці й керівниця апарату РДА. Попри це кількість депутаток районних рад зріс із 26,36% у 2018 році до 32,23% у 2020 році. Попри те, система прийняття політичних рішень на рівні районних рад все ще залишається мінімально збалансованою – не перевищує 32,83 бали.
Вищі показники по індексу гендерного політичного балансу у системі прийняття політичних рішень демонструють ОТГ області. Деякі ОТГ – Хорошівська, Ружинська Чоповицька селищні, Горщиківська, Тетерівська, Швайківська сільські у 2020 році мають індекс ГПБ від 50 до 52,15, що відповідає гендерно збалансованій системі прийняття політичних рішень.
Із чого складаються ці показники? Наприклад, у Хорошівській селищній раді з 26 депутатів 14 – жінки (саме за результатами виборів), що становить 53,85%. Тут створене міжфракційне об’єднання «Рівні можливості», у керівництві селищної ради представлені жінки. У Ружинській селищній раді 50% депутаток, селищною головою обрали Людмилу Біляк, поки що депутати й депутатки не створили міжфракційне об’єднання. Тож індекс ГПБ тут трохи менший -51.
У даний час 15 ОТГ із 55 мають достатній потенціал ГПБ у прийнятті політичних рішень. Хоча зміни, які внесла адміністративна реформа, відобразились на межах громад та складі сільських і селищних рад, загальний показник з 2018 року 33,84 піднявся до 38,44 у 2020 році. Це означає, що новостворені адміністративні одиниці – ОТГ більш відкриті до змін у місцевому самоврядуванні, в тому числі й до комплексного ґендерного підходу у процесі прийняття стратегічних рішень.
Підготувала Світлана Федоренко
Інфографіка Андрія Сочинського